Friedenreich+Hundertwasser

Verksanalyse av Cathrine Fuglesang og Ingebjørg M. Lippart ** Katalogkunnskap  ** Kunstneren Friedrich Stowasser var født i Wien 15. desember 1928, av jødisk opprinnelse. Som 19 åring ble han klar over sin egen identitet og byttet navnet sitt til Friedenreich Hundertwasser. Han var en allsidig kunstner og han arbeidet best når han var ute på reiser. Han har laget mer enn 1000 kunstverk i sitt kunstneriske liv. På et tidspunkt i livet flyttet han til New Zealand som han så på som sitt nye hjemland. Hvor han bodde og oppholdt seg i tråd med naturen. Hundertwasser sitt bilde som heter // The Blob grows in the Beloved Garden //. Eller som oversatt til norsk // Flekken vokser i vår elskede hage. //Dette er et kunsttrykk av meget god kvalitet laget med 8 farger offsetprint. Metallfolie embossings er en kvalitet som er i hans kunsttrykk. Bilde har en størrelse på 48 x 48 cm og er laget i 1975. Vi er litt usikker på hvor det er laget. Bilde er trykket opp i mangfoldig kunsttrykk, og vi har ikke kjennskap hvor originalen er. Og vi tror originalen er et maleri ** Motiv  ** Bildet viser en ansiktsprofil, og ligger i sentrum av bilde, men i bakgrunn av noen trær lignende figurer. Inni ansiktsprofilen er det mange vannerette, håndtegnede ujevne streker med ca.5mm mellomrom. Tilsynelatende tilfeldig plasser er det 17 små asymmetriske rektangler som har en strek og fargeinndeling som gir et inntrykk av vinduer. På toppen av hode er det en løk lignende fasong med lyse farger av regnbuen. I forkant av denne profilen er det 6 figurer som kan min n e om trær. De har lange brune stammer og grønne runde trekranser. I trekransene er det tegnet spiral er med ulike grønn sjatteringer. I forkant kan en se former som kan virke som et stakittgjerde, ut fra tittelen på bildet. Bakgrunnen går i grønnfarger. Det er et landskapsbilde med en menneskeprofil. ** Formal oppbygging  ** Bilde er bygd opp med ujevne geometriske former og streker som danner gjenkjennelige figurer, som hodeprofil, trær, vinduer, gjerde, hus. En betydelig del av effekten på bildene hans er basert på farger. Han foretrakk intense, sterke og lyse farger og elsket å sette komplementærfargene ved siden av hverandre Strekene står ujevnt men parallelt til hverandre i mønster som danner vannrette og loddrette mønster i bildet. Den nederste delen av bilde har loddrette streker, noe som gjør at de ikke er geometrisk like. Tuppen av to streker danner en trekant, slik som på et stakittgjerde. Hovedfargen på disse er i blått med noe innslag av rødt, grønt og svart. I midtre del av bilde er det en profil av et menneske ansikt som er delt inn i vannrette håndtegnede streker, noe som gjør de m parallelle ujevne. I disse vannrette strekene er det tegnet inn små rektangulære former som er delt i tre, ujevnt fordelt på det flate ansiktet. Strekene i ansiktet har en hovedvekt i røde, gule og varme farger, med et snev av grønt og blått i strekene. Øverst på hodeformen er det en liten soppfigur / løkfasong i sjøgrønne farger. I forkant og over ansiktet er de seks lange brune streker med en grønn rund sirkelkrans i toppen som har streker inni seg som er sirkelformet. Resten av bakgrunnen har loddrette streker, av samme type som tidligere nevnt. De er tegnet slik at en får en følelse av dybde i bildet. Strekfeltene har noen med mer mellomrom og er i annenhver farge grønn og gul. I disse feltene er det små ujevne firkanter i blått med en rød flekk inni. Det er et flatt bilde, men med sine ujevne parallelle streker både vertikalt og horisontalt, kan det gi et dybdeperspektiv ** Ikonografi   ** Flekken vokser i vår elskede hage (The Blob grows in the Beloved Gardens) heter bilde og en kan se på figurene og fargene at det er et menneske i en hage, bak er gjerde og bak noen trær eller blomster. Han var veldig opptatt av livet, naturen og alt som var vakkert og filosoferte mye rundt det. Han så på seg selv mer som en tenker fremfor forfatter. Hvis vi ser på stakittgjerde med sine spisse kanter og kalde blå farge med noen gjerdestolper i rødt, så kan det symbolisere de byråkratiske stengsler med rigide regelverk. Men bak dette gjerde vokser det seg frem grønne planter med sirkelformede trekroner. En sirkel er symbol på evigheten – ingen begynnelse ingen slutt. Trærne har en krone og det kan være symbol på ære, bevissthet og erkjennelse. Hans fargebruk kan symbolisere broen mellom det guddommelige og menneske. Og en spiral er symbol på energi strøm. Han var en tenkende og filosofisk person som var opptatt av estetikk og natur, og med det la han sikkert mye vekt på symbolikken i bildene. ** Ikonologi - Kontekstanalyse  ** Han kunst kommer innunder postimpresjonismen I bildene hans er det skjevheter og mønster som er basert på Art Nouveau” Den nye kunsten ”prinsipper”. Eller Jugendstil som det ble kalt I Tyskland og Østerrike. Med sine organiske former. Men fargebruken er kanskje fra postimpresjonismen med sterke og klare farger i avbilding av naturen. Han definerte ofte stilen sin som transautomatisme. På slutten av det 20. århundre ble han en av de mest kjente østerrikes samtidskunstnere. Han var en allsidig kunstner som malte bilder, motiver til frimerker, var grafiker, arbeidet med arkitektur, designet bad og skrev manifester. På en måte var han en idealist uten disipler som blomsterbarn og hippier, full av innfall og ideer. Han sammenlignes ofte med den spanske kunstneren Antonio Gaudi (1852 – 1926). Bildets motiv og utrykk kan ha en sammenheng med hans form utrykk og filosofiske tanker, som han fikk utviklet ved å gå på Montessoriskolen og skolens tekning ** Karakteristikk  ** Den sterke klare fargebruken, i de organiske formene, med særtrekk i spiraler er hans særtrekk. Han ville ikke ha rette streker i sine bilder. Hans inspirasjon kom fra naturen, og han mente at hver og en hadde en plass i helheten. Kunstneren selv var av jødisk herkomst og mistet sin morsfamilie under utryddelsen av jøder i Holocaust. Han elsket New Zealand. Mange av hans bilder har sjø og båt elementer i seg. Og han døde selv under en båttur. Han levde i den ekspessionistiske perioden, 1910 - 40,som betyr å utrykke seg. Under den perioden har vi alle- ismene. Modernisme, funsjonnalisme, realisme, naturlalisme, impresjonisme. Senere ser vi han bilder er sterkt preget av Postimpresjonismen retning, Art Nouveau KILDEHENVISNING http://www.hundertwasser.at/deutsch/texte/philosophie.php [] [] Wieland Schmied 2002, // Hundertwasser //1928 – 2000 Personality, life, work. Tashen Forlag, side194, 270, 274, 386 – 393. Nettsider: [|www.allposters.no] – lesedato 25.01.11 [|www.hundertwasser.at] – lesedato 27.01.11 [|www.hundertwasser.com] – lesedato 28.01.11 [|www.ansvars.com] – lesedato 25.01.11 og 27.01.11 [|www.wikepedia.com] – lesedato 27.01.11
 * Arbeidskrav 1- Friedenreich Hundertwasser (1928 – 2000) **